Претрага
89 items
-
Vodosnabdevanje podzemnim vodama u Srbiji-stanje i perspektive
Dušan Polomčić, Zoran Stevanović, Petar Dokmanović, Petar Papić, Vesna Ristić-Vakanjac, Bojan Hajdin, Saša Milanović, Dragoljub Bajić (2011)... Međunarodne komisije za zaštitu reke Dunav (ICPDR). Srbija je 2004.god. učestvovala u pripremi Okvirnog izveštaja za područje sliva reke Dunav, u pripremi Plana upravljanja slivom reke Dunav (DRBMP 2009), kao i u pripremi Planova upravljanja podslivova reke Tise (završeno 2010) i reke Save (u toku). ...
... Belgrade 9. Institut za vodoprivredu “Jaroslav Černi” (2006.): Karakterizacija podzemnih voda u CS delu sliva reke Dunav, Beograd 10. Krešić N., (1984): Hidrogeologija karstnih terena u slivu Drine uzvodno od Bajine Bašte na teritoriji SR Srbije, Magistarski rad, Fond RGF, Beograd 11. Lazić M., ...
... aluvijalnih voda. Najveće aluvijalne izdani čije se vode eksploatišu nalaze se duž velikih reka, kao što su Dunav, Sava (slike 3 i 4) i donji delovi sliva Drine i Velike Morave. Iako postoje mogućnosti za primenu, veštačko prihranjivanje ove izdani u Srbiji je relativno skromno (ukupno oko 1000 l/s). ...Dušan Polomčić, Zoran Stevanović, Petar Dokmanović, Petar Papić, Vesna Ristić-Vakanjac, Bojan Hajdin, Saša Milanović, Dragoljub Bajić. "Vodosnabdevanje podzemnim vodama u Srbiji-stanje i perspektive" in Naših 40 godina, Beograd : Rudarsko-geološki fakultet (2011): 49-77
-
Optimizacija vodosnabdevanja podzemnim vodama u Srbiji
Dušan Polomčić, Zoran Stevanović, Petar Dokmanović, Vesna Ristić-Vakanjac, Bojan Hajdin, Saša Milanović, Dragoljub Bajić (2012)... Medunarodne komisije za zastitu reke Dunav (ICPDR). Srbija je 2004.g. ucéestvovala u pripremi Okvirnog izveStaja za podruéje sliva reke Dunav, u pripremi Plana upravijanja slivom reke Dunav (DRBMP 2009), kao i u pripremi Planova upravljanja podslivova reke Tise (zavrSeno 2010) i reke Save (u toku). Usvajanjem ...
... h i kvalitativnin karakteristika povrsinskih voda i rezima podzemnih voda. Osmatraéka mreza je podeljena na osmatracka podrucja koja su vezana za slivove vecih reka ili vecih vodonosnih slojeva kvartarne starosti. Sistematsko pra¢enje veceg broja neogenih i karstnih izdani tek treba da bude uspostavljeno ...
... zajednicka prekograni€éna podzemna vodna tela izmedu Srbije, Madarske i Rumunije, bazirana na osnovu kriterijuma za velike prekograniéne izdani u slivu reke Dunav. Rumunija, Madarska i Srbija imaju identifikovana vodna tela na svojim teritoriiama koje su u stvari deo jednog, prekograni¢nog podzemnog ...Dušan Polomčić, Zoran Stevanović, Petar Dokmanović, Vesna Ristić-Vakanjac, Bojan Hajdin, Saša Milanović, Dragoljub Bajić. "Optimizacija vodosnabdevanja podzemnim vodama u Srbiji" in Zbornik radova XIV srpskog simpozijuma o hidrogeologiji sa međunarodnim učešćem, Zlatibor, 17-20. maj 2012. godine , Beograd : Rudarsko-geološki fakultet (2012)
-
Osnovi hidrogeologije
Petar Dokmanović (2021)... utiču na veličinu isparavanja ? 7/ Kako na veličinu isparavanja utiče vetar, a kako prisustvo/odsustvo vegetacionog pokrivača ? 8/ Navesti i ukratko objasniti vidove evapotranspiracije. 9/ Šta su neposredni izvori oticaja iz jednog sliva? 10/ U kojim jedinicama se iskazuje veličina isparavanja ...
... izražavanje hidro(meteoro)loškog ciklusa na nivou rečnih ili morskih slivova, u granicama određenih regiona ili za Zemlju u celini, naziva se vodnim bilansom. Zapremina (količina) vode koja uđe u posmatrani prostor, odnosno, sliv ili deo sliva, načelno je jednaka zapremini koja iz njega izađe, umanjena ili ...
... su: Psr - veličina srednjih padavine; n - broj kišomernih stanica i P i - veličina padavina na i-toj stanici. 28 O s n o v i h i d r o g e o l o g i j e Ova metoda daje dobre rezultate ukoliko su razlike u padavinama male. Može se upotrebiti za morfološki razuđene terene (slivove), u kojima ...Petar Dokmanović. Osnovi hidrogeologije, Beograd : Univerzitet u Beogradu, Rudarsko-geološki fakultet, 2021
-
Hidrogeoekološki aspekti aksploatacije uglja u Pelagonijskom basenu (Makedonija)
Kostadin J. Jovanov (2016-06-24)Leţišta uglja „Suvodol“, „Brod-Gneotino“ su u eksploataciji, a leţište uglja „Ţivojno“je u fazi pripremi. Nalaze se u krajnjem jugoistočnom i juţnom delu Pelagonijskekotline. Sva tri leţišta stvorena su u neogenim sedimentima u jezerskim uslovimasedimentacije u zoni kontakta sa prekambrijumskim kristalastim stenama. Kod sva trileţišta ugalja se javljaju više slojeva različite debljine, u okviru kojih se nalaze klastičnisedimenti (gline, peskovi i dr.). U podini ugljenog basena nalaze se kristalaste steneprekambrijumske starosti.Teren u okolini leţišta uglja karakteriše se umereno kontinentalnom klimom, ...ugalj, podzemne vode, površinske vode, neogeni kompleks, izdani,transmisibilnost, nivo podzemne vode, sniţenje nivoa... odnosno slivu Egejskog mora. Kostadin J. Jovanov Doktorska Desertacija 16 Slika 1.9. Hidrografska mreţa sa poloţajem vodomernih i kišomernih stanica u delu sliva Crne Reke ...
... Slika 1.10. Regulisano rečno korito Crne Reke (s. Novaci – Pelagonijske kotiline) Suvodolska reka, pripada slivu Crne Reke, tj., predstavlja njenu levu pritoku. Površina njenog sliva iznosi 45,5 km 2 . Povremenog je karaktera, s obzirom da u letnjim mesecima uglavnom presušuje. Sa aspekta ...
... svodila na formiranje katastra značajnijih pojava podzemnih voda, merenje veličine izdašnosti izvora i nivoa podzemnih voda. Tokom 70–tih godina stručnjaci Geološkog Zavoda iz Skoplja vrše hidrogeološka istraţivanja u slivu Crne Reke za potrebe odvodnjavanja, kao i regulacije samog korita Crne ...Kostadin J. Jovanov. "Hidrogeoekološki aspekti aksploatacije uglja u Pelagonijskom basenu (Makedonija)" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2016-06-24)
-
Хидрогеолошки услови формирања угљокиселих минералних вода Србије
Goran H. Marinković (2014-06-17)Докторском дисертацијом разматране су хидрогеолошке структуре угљокиселихминералних вода литосфере Србије. При истраживањима узети су у обзир:резултати испитивања старости, порекла и физичко – хемијских карактеристикаугљокиселих вода, геотемпературни услови и геотектонска грађа литосфере,резултати изотопских испитивања на δ13С у карбонатима хидротермалнихлежишта, резултати истраживања минималних температура трансформацијекарбоната и структурно - хидрогеолошки услови у областима дренирањаугљокиселих вода.Резултати показују да је угљеник угљокиселих вода пореклом из карбонатахидротермалне фазе младих магматских процеса, а да су матични супстратиовог елемента карбонати мезозојских и палеозојских седиментних иметаморфних стена. Угљендиоксид ...литосфера Србије, угљокиселе воде, генеза, супстрати, рејони,хидрогеолошке структуре, дубина залегања, геолошки услови, типови,потенцијал.... њиховом постојању. Угљокиселе воде распрострањене су у области Влашићких планина, Шумадије, централне Србије, Голије, средњег и горњег слива Топлице, горњег слива Јабланице, јужноморавског рова и на Косову у Метохији. На територији Војводине нису регистроване, а у источном и крајње западном делу ...
... вода Србије припада Црноморском сливу (река Дунав), две појаве Егејском (Неродимка) и три Јадранском (Бели Дрим). У сливу реке Дунав угљокиселе воде се јављају у сливовима: Западне Мораве, Биначке Мораве, Расине, Топлице и Колубаре, а мањи број појава и у сливовима: Рашке, Ибара, Лима, Пека и Јасенице ...
... шкриљци ниског степена кристалинитета. Угљокиселе воде Доњих Левића извиру у горњем сливу реке Топлице, у сливу Блажевске реке и реке Качаруше, а Луковске бање у сливу Штавске реке која, такође, припада сливу реке Топлице. Гравитациона сливна подручја ових река могу да се сматрају и границама ...Goran H. Marinković. "Хидрогеолошки услови формирања угљокиселих минералних вода Србије" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2014-06-17)
-
Hidrogeoekološki uslovi eksploatacije kamenih i mrkih ugljeva Srbije
Branko R. Miladinović (2016-04-27)Ugalj predstavlja energent na čijoj osnovi se razvija privreda celog sveta.Zato mu se pridaje velika pažnja u eksploataciji i preradi, bez obzira na mnogeštetne uticaje na životnu sredinu, a posebno na efekat staklene bašte koji sestvara emisijom zagađujućih materija u atmosferu radom termoelektrana naugalj.U Srbiji, resurs koji se danas u najvećoj meri koristi u proizvodnjielektrične energije je ugalj i on učestvuje u proseku sa 70 %. U strukturi ukupneproizvodnje ugljeva, dominiraju lignitski ugljevi sa učešćem od 98 %, a ...Srbija, kameni i mrki ugalj, podzemna eksploatacija, preradauglja, rudničke vode, hemijski sastav, emisija zagađujućih materija, životnasredina... ekološki status. Pri niskom vodostaju u koritu difuzna zagađenja u slivu su manje izražena, tako da Bogovinska reka onda ima bolji ekološki status. Pored ovih rezultata iz 2013. godine, treba istaći da se u izvodnom delu sliva Bogovinske reke u odnosu na rudnik „Bogovina“, javljaju povremeno u ...
... rudnika kamenih i mrkih ugljeva, može se konstatovati da se radi najčešće o jako zagađenim vodama i to u uzvodnom delu sliva od rudnika. U tom pogledu, posebno se ističu slivovi Jasenovačkog potoka i reke Izgare, koje povremeno imaju loš ekološki status (V klasa), a Avramički potok i Lubnička ...
... Kraljeva, iznose Pmax,dn,1%= 85 mm. Osnovne morfološke karakteristike kopa “Progorelica” su: - površina sliva F= 174700 m2 (slika 136.); - srednja dužina sliva l= 436,75 m; - pad sliva Jp= 2,8 %. Prema geopedološkim karakteristikama kopa ”Progorelica”, usvojene su vrednosti za: - koeficijent ...Branko R. Miladinović. "Hidrogeoekološki uslovi eksploatacije kamenih i mrkih ugljeva Srbije" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2016-04-27)
-
Природни потенцијал минералних вода Србије - Natural potential of mineral waters in Serbia
Оливера Крунић (2021)Оливера Крунић. "Природни потенцијал минералних вода Србије - Natural potential of mineral waters in Serbia" in Рационално коришћење земљишта и вода у Србији - Sustainable Use of Land and Water in Serbia- Serbian Academy of Sciences and Arts; Scientific Conferences Volume CXCVII; Department of Chemical and Biological Sciences, Book 19, Српска академија наука и уметности (2021)
-
Mineralni i hemijski sastav čestica u atmosferi zone Kolubarskog basena i uticaj na životnu sredinu
Željko R. Cvetković (2013-11-18)Čestice iz vazduha su prikupljane u blizini termoelektrane i površinskih kopovarudnika uglja u Kolubarskom basenu. Izmereni srednji sadržaji koncentracija rastvornih,nerastvornih i ukupnih taložnih materija na godišnjem nivou prelaze 200 mg/m2dan (K-1, K-3, K-4, K-5). Distribucija čestica na svim lokacijama klasifikovana je na česticeveličine veće od 10 μm, zatim na čestice veličine od 10 μm do 2,5 μm i klase česticaveličine ispod 2,5 μm. Ovakva podela je dala odnos koncentracija inhalatornih irespiratornih čestica po mernim mestima. Skenirajuća elektronska mikroskopija jepokazala ...mineral, četica, prašina, leteći pepeo, aerosediment, PM10, teški metali,koncentracija, veličina čestice, Kolubara... posmatra raspodela veličine čestica po mesecima, onda se dobija drugačija slika veličina čestica za ceo ispitivani prostor. Različita raspodela veličina čestica po lokacijama za isti mesec ukazuje na različite uticaje izvora zagađenja i mikroklime datog područja. Prikaz raspodele veličine čestica po mesecima ...
... posmatra raspodela veličine čestica po mesecima, onda se dobija drugačija slika veličina čestica za ceo ispitivani prostor. Različita raspodela veličina čestica po lokalitetima za isti mesec ukazuje na različite uticaje izvora zagađenja i mikroklime datog područja. Prikaz raspodele veličine čestica po ...
... mg/m2dan (K- 1, K-3, K-4, K-5). Distribucija čestica na svim lokacijama klasifikovana je na čestice veličine veće od 10 µm, zatim na čestice veličine od 10 µm do 2,5 µm i klase čestica veličine ispod 2,5 µm. Ovakva podela je dala odnos koncentracija inhalatornih i respiratornih čestica po mernim ...Željko R. Cvetković. "Mineralni i hemijski sastav čestica u atmosferi zone Kolubarskog basena i uticaj na životnu sredinu" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2013-11-18)
-
Centar za hidrogeologiju karsta - 15 godina nauke i struke
... izvorište Bolje Sestre (Sliv Skadarskog jezera) Plan upravljanja slivom Drine - Ocena uticaja klimatskih promena na podzemhne vode u slivu Drine u Crnoj Gori Jačanje kapaciteta za implemehtaciju Okvirne direktive ovodama u Crnoj Gori – Plan upravljanja Dunavskim i Jadranskim slivom Jačanje kapaciteta ...
... i Stare planine. Stručna ekskurzija po severozapadnim delovima Bosne i Hercegovine, karstnim terenima u slivu Save Ekskurzija na području severozapadnih delova BiH i karstnih terena u slivu Save organizovana Je u periodu od 14. do 17. septembra 2017. godine. Ekskurziju su organizovali članovi ...
... površinskim vodama. • Bilansiranje voda u karstu, problem određivanja slivova. • Specifičnosti režima kvantiteta i kvaliteta karstnih izdanskih voda, vodozahvati i objekti regulacije izdani u karstu (izvorišne zone i sliv). • Uslovi izgradnje i problemi eksploatacije površinskih akumulacija ...urednici Saša Milanović, Ljiljana Vasić, Zoran Stevanović, Branislav Petrović. Centar za hidrogeologiju karsta - 15 godina nauke i struke, Beograd : Univerzitet u Beogradu, Rudarsko-geološki fakultet, Centar za hidrogeologiju karsta, 2023
-
Старење бунара у алувијалним срединама различитог степена оксичности
Brankica Majkić (2013-09-27)Старење бунара настаје као последица процеса корозије и колмирања. Процесекорозије могуће је спречити уградњом филтерских конструкција од материјалаотпорних на корозију. Колмирање може да настане без обзира на врсту материјалаод кога се праве бунарске конструкције, а процесом може бити захваћенаприфилтарска зона па и зона саме водоносне средине. Из тог разлога тезa јеусмеренa на процесе који доводе до колмирања бунара и последицe опадањaкапацитета водозахватних објеката. Полазна хипотеза је да бунари стареразличитом брзином у срединама различитог степена оксичности. Хидрохемијскеи микробиолошке карактеристике подземних ...старење бунара, алувијалне издани, степен оксичности средине,колмирање, бунарски талог, локални хидраулички губитак, дозвољене улазнебрзине... периоду (1982. године) раздвојени су сливови Врба и Дубовац, који од тада засебно функционишу, док су сливови Гај и Мало Баваниште остали повезани. Коначно издвајање слива Врбе у засебну целину завршено је 2002. године, када је прекинута веза са суседним сливом Гај. Крајем 1987. године пуштен је ...
... песка. Експлоатација шљунка и песка из речног корита подразумева да се одржи равнотежа са наносом који долази из узводних делова слива. У случају багеровања на сливу Велике Мораве проблем прекомерне експлоатације добио је и просторну и временску димензију. Неконтролисана експлоатација одвија се ...
... m 3 /s, а површине слива 743 km 2 . Улива се у реку Јасеницу на територији Смедеревске Паланке. Река Велики Луг извире у близини села Бабе, под Космајем, на 445 m надморске висине, у општини Сопот. Дужина реке је 37 km. Просечан протицај износи 2,2 m 3 /s, а површина слива Великог Луга је 421 ...Brankica Majkić. "Старење бунара у алувијалним срединама различитог степена оксичности" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2013-09-27)
-
Projekcija razvoja osmatračke mreže podzemnih voda u Republici Srbiji
Petar Dokmanović, Zoran Stevanović, Saša Milanović, Bojan Hajdin, Vesna Ristić-Vakanjac, Veljko Marinović (2016)... Nacionalni program zaštite životne sredine; Nacrt Prvog akcionog plana Nacionalnog programa zaštite životne sredine; Planovi upravljanja rečnim slivovima Dunava i Save. 3) Podaci o dosadašnjim hidrogeološkim istraživanjima i hidrogeološkim svojstvima teritorije RS. Iz obimne dokumentacije izdvajamo: ...
... praktični značaj sa aspekta zahvatanja PV i(li) nisu pod pritiskom. 3/Osnovni tehničk kriterijum za grupisanje TPV bio je pripadnost istom rečnom slivu. Prema vremenskoj dinamici, projektovani razvoj osmatračke mreže kvantitativnog i hemijskog statusa PV podeljen je u dve faze: do 2020. i nakon ...
... je svakom pikselu na Karti dodeljeni adekvatan koeficijent opterećenja, u rasponu od 0 do 1 (u zavisnosti od ocenjene podložnosti zagađivanju). Veličine koeficijenata opterećenja su empirijske i preuzete su iz projekta “CCWARE - Mitigating Vulnerability of Water Resources Under Climate Change” [11] ...Petar Dokmanović, Zoran Stevanović, Saša Milanović, Bojan Hajdin, Vesna Ristić-Vakanjac, Veljko Marinović. "Projekcija razvoja osmatračke mreže podzemnih voda u Republici Srbiji" in Vodoprivreda 48 no. 279-281, Beograd : Srpsko društvo za odvodnjavanje i navodnjavanje (2016)
-
Петрологија црвених пешчара источне Србијe
Андреј Марковић (2024)У источној Србији формација црвених пешчара има велико распрострањење и улази у састав многих планина овог дела наше земље. Формацију чине кластичне стене интензивно црвене боје псамитске, ређе псамитско-псефитске структуре и алевритске структуре. Ове стене леже трансгресивно преко старијих пермо-карбонских и карбонских стена, док навише прелазе у доњотријаске седименте. Формација црвених пешчара захвата два појаса унутар Карпато-балканида – унутрашњи и средишњи део. Узорци анализирани у овом раду део су средишњег појаса. Тема завршног рада је петрологија црвених пешчара источне ...... 13, pp. 41-45. – JoBaHonuHh, P. (1951): IIpazstor crpararpa(buju Mcroune Cpouje. I eonomiku BecHuk, 9, pp. 111-125. - Marković J. (1954): Reljef sliva Crnice ı Grze. Zbornik radova Geografskog instituta SAN, knj. 7, Beograd. - Maslarević LJ. Sedimentology of permian red sandstones in the inner ...Андреј Марковић. Петрологија црвених пешчара источне Србијe, 2024
-
Mikrobiološki diverzitet kiselog jezera Robule i uticaj jezerske vode na oksidaciju sulfidnih minerala
Srđan B. Stanković (2016-09-11)Jezero Robule, formirano u podnožju rudničke raskrivke Oštreljski planir (Rudnik bakra Bor), je nastalo kao posledica rudarskih aktivnosti. Mikrobiološki diverzitet ekstremno kiselog jezera Robule ispitivan je primenom kako klasičnih mikrobioloških metoda (svetlosna mikroskopija i kultivacija na selektivnim podlogama) tako i primenom savremene metode molekularne biologije (analiza polimorfizama terminalnih restrikcionih fragmenata; T-RFLP). Takođe, ispitivan je i potencijal i efikasnost jezerske vode u biološkom luženju mineralnog koncentrata, kao i u bioluženju uzoraka stare flotacijske jalovine Rudnika bakra Bor.Na osnovu dobijenih rezultata ...... četiri decenije snabdeva vodu jezera kiselim vodama. Pored toga, u jezero se slivaju 11 i kisele vode iz tehnoloških procesa u RTB Bor. Svakodnevno iz jezera ističe oko 500 m3 izuzetno zagađene vode koje se sliva u Borsku reku (Beškoski et al., 2009). Jezero Robule se neprekidno snabdeva ...
... Prisustvo ovih mikroorganizama dokazuje da je jalovište i dalje izvor kiselih rudničkih voda koje se slivaju u jezero Robule. Na jalovištu se uočavaju duboki useci koje formiraju bujice koje se slivaju niz strme kosine nakon obilnih kiša spirajući površinske, oksidisane slojeve jalovišta i odnoseći ...
... Ovim metodama mogu se takođe odrediti i parametri jedinične ćelije svih prisutnih kristalnih faza, stepen kristaliniteta i veličina mikrostrukturnih parametara (veličina kristalita i naprezanja rešetke). Tokom procesa bioluženja dešava se oksidacija sulfidnih minerala, što dovodi do promene u ...Srđan B. Stanković. "Mikrobiološki diverzitet kiselog jezera Robule i uticaj jezerske vode na oksidaciju sulfidnih minerala" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2016-09-11)
-
Geneza i uslovi cirkulacije voda kompleksnih karstnih sistema Kučajsko-Beljaničkog masiva
Ljiljana M. Vasić (2017-07-14)postupaka koji je primenjen u cilju definisanja zona prihranjivanja i veze izmeđupodzemnih i površinskih voda, vremena koje voda provede u podzemlju, pri čemu seformira jedinstven hemijski sastav i temperaturni režim isteklih voda, bili su polaznaosnova za usmerenje na istraživanje karsta i definisanje teme doktorske disertacije.Kučajsko-beljanički masiv se nalazi u istočnoj Srbiji i pripada oblasti Karpatobalkanskogluka i idealan je poligon za istraživanje, obzirom da se u okviru njega nalazejaka karstna vrela i pojave toplih karstnih izvora na relativno malom rastojanju, ...karstni sistemi, geneza podzemnih voda, izotopske metode, starost voda,hidrogeohemijski procesi, dubina cirkulacije podzemnih voda, subtermalne i termalnevode... radova “Krš istočne Srbije” i “Jame i pećine SR Srbije” (1974-1976). D. Petrović opisuje u studijama geomorfološke karakteristike sliva Zlotske reke (1954) i sliva Crnog Timoka (1970), a pored toga u brojnim radovima daje opise nekih speleoloških objekata, uvala i krečnjačkih dolina na Kučajskom ...
... strogih ograničenja, koja obuhvata delove sliva koji se nalaze u neposrednom zaleđu izvorišta i ponorske zone. Područje u krugu 20 - 30 m oko otvora ponora treba da bude zaštićeno ogradom. III ZONA - Zona stroge zaštite, koja obuhvata ponore koji pripadaju slivu i imaju vezu sa objektima vodozahvata ...
... 1076 km2. Masiv se karakteriše brdsko-planinskim reljefom (slika 4.2.), sa razvijenom hidrografskom mrežom koja pripada slivu Mlave, Resave, Morave, Crnog Timoka, odnosno slivu Dunava. Prosečna nadmorska visina kreće se između 800 i 900 m u centralnim delovima masiva, dok se obodni deo karakteriše ...Ljiljana M. Vasić. "Geneza i uslovi cirkulacije voda kompleksnih karstnih sistema Kučajsko-Beljaničkog masiva" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2017-07-14)
-
Dosadašnja saznanja o bijelim boksitima na prostoru Crne Gore
Mia Jovanović, Slobodan Radusinović, Vladimir Simić. "Dosadašnja saznanja o bijelim boksitima na prostoru Crne Gore" in Geološki glasnik (2023)
-
Mineragenetske karakteristike i potencijalnostjuvelirskih mineralnih resursa leckog vulkanskog kompleksa
Zoran Ž. Miladinović (2012-12-11)Jedan od najznačajnijih regiona u Srbiji, sa stanovišta potencijalnosti juvelirskih mneralnih resursa, predstavlja lecki vulkanski kompleks, tercijarne starosti i dominantno andezitskog sastava. Ovaj vulkanski kompleks površine preko 700km2 nalazi se u južnojSrbiji na prostoru imeđu Kuršumlije, Lebana i Medveđe.Prvi su pažnju na juvelirske mineralne sirovine ovog prostora obratili graditeljiJustinijane Prima-e (VI vek). Najintenzivnija istraživanja izvršena su u periodu 1980–1982. ali samo na malom prostoru krajnjeg jugoistočnog dela vulkanskog kompleksa.U Leckom vulkanskom kompleksu dominiraju andezitske stene i njihovi piroklastiti.Smatra se ...vulkanski kompleks, mineragenetske karakteristike, juvelirski mineralni resursi, nalazišta, potencijalnost, kvarc, ametist, ahat, kalcedon, jaspis, prognoza... andezitskih slivova i piroklastita. U spoljnoj, piroklastičnoj zoni, krupnoća fragmenata se povećava sa približavanjem unutrašnjem zidu kaldere, odnosno vulkanskom centru. Unutrašnja zona je izgrađena od lavičnih slivova i piroklastita koji se naizmenično smenjuju. Lavični slivovi, izgrađeni ...
... Njihova veličina se kreće u rasponu od par centimetara do 10-ak centimetara. Veličina gnezda odnosno ahatnih nodula je nešto veća ali ne prelazi 20-ak cm. Pojava Put za Vlasovo je po pružanju prosleđena na vertikalnom odseku kamenoloma i, delom, u useku lokalnog puta; zahvata prostor veličine oko ...
... kasnije formiraju Kosanicu i zajedno sa Prolomskom rekom čine deo sliva Toplice. Na jugu vulkanskog kompleksa dominira Tularska reka dok istočni deo dreniraju Lecka i Gajtanska reka. Poslednje tri pomenute reke pripadaju slivu reke Jablanice. Klima je umereno-kontinentalna do subalpska. Prosečna ...Zoran Ž. Miladinović. "Mineragenetske karakteristike i potencijalnostjuvelirskih mineralnih resursa leckog vulkanskog kompleksa" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2012-12-11)
-
Stanje i perspektivnost vodosnabdevanja Obrenovca i naselja opštine posle poplava, 2014. godine
Obrenovac i okolna naselja su tokom 2014. godine zbog poplava u Srbiji pretpeli veliku materijalnu štetu, a pored brojnih privrednih preduzeća ozbiljno je bio ugrožen i sistem vodosnabdevanja. Izvorište „Vić bare“ za vodosnabdevanje grada u selu Zabrežje, na Savi, u potpunosti je potopljeno, a vodovodna mreža, u pojedinim delovima već veoma stara, dodatno je oštećena. Poslednjih nekoliko decenija kao glavni razlozi za probleme u vodosnabdevanju Obrenovca isticane su nedovoljne rezerve podzemnih voda na izvorištu. Novijim istraživanjima utvrđene su rezerve ...... padavine koje su zahvatile zemlje jugo- istočne Evrope, počev od aprila 2014. godine, uslovile su nagli porast proticaja na vodotocima, naročito u slivu Save. Velike padavine u Bosni i Hercegovini, re- zultirale su porastom vodostaja desnih pritoka Save, što je uz vode Drine, prouzrokovalo maksimalne ...Bojan Hajdin, Dušan Polomčić, Dragoljub Bajić. "Stanje i perspektivnost vodosnabdevanja Obrenovca i naselja opštine posle poplava, 2014. godine" in Tehnika, Beograd : Savez inženjera i tehničara Srbije (2017). https://doi.org/10.5937/tehnika1705675H
-
Upravljanje resursima podzemnih voda severne Bačke
Bojan B. Hajdin (2013-03-07)Vodosnabdevanje gradova i naselja severne Bačke vrši se u potpunosti iskorišćavanjempodzemnih voda. Najznačajnije količine podzemne vode namenjene za piće zahvatajuse iz izdani u vodonosnim pleistocenskim naslagama koje su poznate kao osnovnivodonosni kompleks, dok su danas u vodosnabdevanju manje zastupljene vode izizdani u pliocenskim sedimentima i prve, slobodne izdani rasprostranjene plitko ispodpovršine terena.Pored snabdevanja stanovništva, veliki potrošači podzemne vode su i industrijskapreduzeća, a zbog loših uslova i nerazvijenih sistema za navodnjavanje sve veći korisnicivoda prve izdani postaju i poljoprivredni proizvođači.Geološka ...resursi podzemnih voda, vodosnabdevanje, održivo upravljanje, osnovni vodonosni kompleks, termomineralne vode, monitoring podzemnih... Adorjana. Sliv Keraša je veličine 976 km2. Deo voda delom dobija i sa slivova jezera Ludoš i Palić sa kojima je vezan. Upravljanje resursima podzemnih voda severne Bačke 19 Čik je duboko usečeni vodotok koji vode dobija najviše iz vodonosnih naslaga u srednjem i donjem delu toka. Ima sliv veličine ...
... do danas u svetu ostao značajan hidrotehnički sistem. Najveća reka na istraživanom području je Dunav, druga po veličini evropska reka sa dužinom toka od 2588 km i površinom sliva od 817 000 km2. Na teritoriju Srbije ulazi kod Bezdana, preciznije kod naselja Batina. Dužina toka kroz Srbiju iznosi ...
... kroz četiri države (Ukrajina, Rumunija, Mađarska, Srbija), dok se slivna površina prostire i na područje Slovačke. Površina sliva iznosi oko 157000 km2 pri čemu najveći deo sliva od 47 % čini ravničarski teren visine do 200 mnm i sa njega dotiče njamanja količina vode. Izvire u Karpatima i jedna je ...Bojan B. Hajdin. "Upravljanje resursima podzemnih voda severne Bačke" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2013-03-07)
-
Geonasleđe Golije i Peštera
Ljiljana V. Grujičić-Tešić (2017-09-01)Sprovedena istraživanja u ovoj studiji obuhvatila su izdvajanje, opis, evaluaciju i valorizaciju objekata geonasleđa u cilju razvoja istraživane oblasti sa stanovišta geonauka, geoturizma i geoekologije. Na izučavanom području objekti geonasleđa su evidentirani, interpretirani, vrednovani i kategorisani, dat je predlog promocije geoobjekata, i na kraju predložena dopuna inventara objekata geonasleđa Srbije.U protekle četiri godine, na kompleksu geotopa Golije i Peštera istražena su geološka svojstva stena (tip stene, starost, fosilni sadržaj, morfološke i hidrogeološke karakteristike itd.), na osnovu čega je bilo ...... Slika 7. Kaptirani izvori Golije, foto Lj. Grujičić-Tešić Vodeni tokovi Golije pripadaju slivovima Moravice i Ibra. Ove reke pripadaju slivu Zapadne Morave i Crnomorskom slivu. Na severnoj strani Moravica odvodi vode Golijske reke i Nošnice u Zapadnu Moravu. Dolinski delovi reka ...
... i jurskog melanža (Slika 88B,C,D). Ljiljana V. Grujičić - Tešić Doktorska disertacilja GEONASLEĐE GOLIJE I PEŠTERA 121 Površina sliva je 48 m2 (Slika 88E,F). Izdašnost vrela iznosi 220 l/s do 3029 l/s (Vuković, 1968). Slika 88. Geolokalitet - Vrelo Grabovice: A - deo puta koji ...
... pored reke Vapa, dreniraju i reke Uvac, Jablanica, Grabovica i Vidrenjak sa svojim pritokama, koje takođe pripadaju Limskom, odnosno Crnomorskom slivu. Uvac sa svojim pritokama, Vapa, Kladnička reka i Veljušnica, predstavlja važno hidrološko obeležje Peštera i šire okoline. Uvac je najduža (119 ...Ljiljana V. Grujičić-Tešić. "Geonasleđe Golije i Peštera" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2017-09-01)
-
Uporedna analiza stabilnosti završnih kosina površinskog kopa „Veliki Krivelj“
Mihajlo Topalović (2023)Površinski kop „Veliki Krivelj“ nalazi se u blizina grada Bora i u neposrednoj blizini sela Krivelj. Od 2018. godine je u vlasništvu kineske kompanije „Zijin“ koja ima udeo od 63% vlasništva celokupnog RTB-a Bor. Na površinskom kopu obavlja se masovna eksploatacija rude bakra opremom visokog kapaciteta. Za bušenje se koriste bušilice prečnika od 250 do 310 mm, a za utovar minirane rude i jalovine bageri čija je zapremina kašike 15 m3 i 22 m3. Za površinski kop „Veliki Krivelj“ ...Mihajlo Topalović. Uporedna analiza stabilnosti završnih kosina površinskog kopa „Veliki Krivelj“, 2023