Претрага
172 items
-
Hidrogeoekološki aspekti aksploatacije uglja u Pelagonijskom basenu (Makedonija)
Kostadin J. Jovanov (2016-06-24)Leţišta uglja „Suvodol“, „Brod-Gneotino“ su u eksploataciji, a leţište uglja „Ţivojno“je u fazi pripremi. Nalaze se u krajnjem jugoistočnom i juţnom delu Pelagonijskekotline. Sva tri leţišta stvorena su u neogenim sedimentima u jezerskim uslovimasedimentacije u zoni kontakta sa prekambrijumskim kristalastim stenama. Kod sva trileţišta ugalja se javljaju više slojeva različite debljine, u okviru kojih se nalaze klastičnisedimenti (gline, peskovi i dr.). U podini ugljenog basena nalaze se kristalaste steneprekambrijumske starosti.Teren u okolini leţišta uglja karakteriše se umereno kontinentalnom klimom, ...ugalj, podzemne vode, površinske vode, neogeni kompleks, izdani,transmisibilnost, nivo podzemne vode, sniţenje nivoa... istraţna bušotina. Gornja facija (Pl), leţi direktno preko gornje miocenskih sedimenata. IzgraĎena je od svetlo sivih i ţutih slabo sortiranih i slabo stratifikuvanih šljunkova, prašina, peskova i sugline. U niţim delovima zastupljeni su dobrostratifikovani i dobrosortirani sedimenti Kostadin ...
... Ca14 Bušotina 161/IX HCO 3 92 (Na+K)36 Mg35 Ca29 Ţivojno (% ekv) (% ekv) Bušotina 47/16 HCO 3 84SO 4 13 Mg45 Ca44 (Na+K)11 Bušotina 77/20A HCO 3 83SO 4 10 Cl6 Ca54 Mg45 Bušotina 61/18A HCO 3 85SO 4 9 Cl5 Ca61 Mg31 (Na+K)8 Bušotina 47/24A HCO 3 97 (Na+K)44 Ca31 Mg25 Bušotina 43/14A ...
... Ca47 Mg38 (Na+K)14 Bušotina s.Logovardi HCO 3 77 SO 4 13 Cl10 Ca49 Mg27 (Na+K)23 Bušotina Sredno Egri HCO 3 92 Cl5 Mg42 Ca37 (Na+K)21 Bušotina G2-18 rud. Suvodol SO 4 51 Cl26 HCO 3 23 Mg24 Ca58 (Na+K)17 Bušotina G2-18 rud.Suvodol HCO 3 89 Cl8 Mg12 Ca16 (Na+K)72 Bušotina D-1 s. MiĎitlija SO ...Kostadin J. Jovanov. "Hidrogeoekološki aspekti aksploatacije uglja u Pelagonijskom basenu (Makedonija)" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2016-06-24)
-
Vulkaniti Karađorđevo formacije: novi podaci iz bušotina u srednjem Banatu
Vladica Cvetković, Milena Dunčić, Ivan Dulić, Predrag Cvijić, Dejan Prelević, Kristina Šarić. "Vulkaniti Karađorđevo formacije: novi podaci iz bušotina u srednjem Banatu" in 18. Kongres geologa Srbije „Geologija rešava probleme”, Divčibare, 1-4 jun 2022., Beograd : Srpsko geološko društvo (2022)
-
Предлог прве фазе хидрогеолошких истражних радова о могућности коришћења термоминералних вода из бушотине Ре-1 у насељу Забела код Пожаревца
Стевановић Зоран, Вујасиновић Слободан, Петровић Д, Белаћевић Г, Докмановић Петар, Мaтић Иван, Лазић Милојко (2011)Стевановић Зоран, Вујасиновић Слободан, Петровић Д, Белаћевић Г, Докмановић Петар, Мaтић Иван, Лазић Милојко. "Предлог прве фазе хидрогеолошких истражних радова о могућности коришћења термоминералних вода из бушотине Ре-1 у насељу Забела код Пожаревца" in Зборник радова Саветовања о одрживом развоју града Пожаревца и енергетског комплекса Костолац - Радови по позиву саопштени на Саветовању Одрживи развој града Пожаревца и енергетског комплекса Костолац, Костолац, 03. март 2011. године, Пожаревац: [Градска скупштина] (2011): 15-23
-
Tehnologija izrade jamskog magacina eksploziva i eksplozivnih sredstava
Sara Nikolić (2024)Završni rad sa temom „Tehnologija izrade jamskog magacina eksploziva i eksplozivnih sredstava” sastoji je iz opšteg dela i specijalnog dela. U opštem delu prikazani su : geologija ležišta, određivanje kapaciteta magacina eksplozivnih sredstava, lokacija i opis magacina. U specijalnom – drugom delu ovog završnog rada prikazani su: potrebni proračuni, tehnologija izrade magacina, predmer i predračun radova, normativi materijala, energije i radne snage, organizacija i dinamika izvodjenja radova. Prilikom izrade završnog rada, uz primenu svih propisa vezanih za ovu oblast, korišćene su ...... mina (usvojeno a=0,66). 28 =__27-551 41 — —16.46 bušotina. 0,028“ ·1100·0,66 Nus=17 bušotina. Usvojeni broj minskih bušotina iznosi N=17, od toga: - zalomne, nx=4, - pomoćnih np=2, - perifernih npe=11. Raspored minskih bušotina i redosled paljenja mina po tipovima jamskih prostorija ...
... q=0,70kg/buš. U jednu minsku bušotinu se stavljaju 3 patrone eksploziva mase 200 g i jedna patrona mase 100g što znači da je dužina minskog punjenja jedne minske bušotine 3:300mm + 1·150mm=1050mm, ili 70% od dužine minske bušotine. Preostala dužina minske bušotine (550mm) se zatvara glinenim čepom ...
... 7-5,15 mž broj 1. Broj minskih bušotina 17 kom 2. Zalomne 4 kom 3. Pomoćne 2 kom 4. Periferne 11 kom 5. Broj električnih detonatora 17 det. 6. Dužina minskih bušotina 1,3m 7. Ukupna dužina misnskih bušotina 25,50 m 8. Aktivna dužina misnkih bušotina 1,40 m 9. Vreme potrebno ta bušenje ...Sara Nikolić. Tehnologija izrade jamskog magacina eksploziva i eksplozivnih sredstava, 2024
-
Razvoj modela upravljanja cirkulacijom u postupku bušenja korišćenjem neuro fazi sistema zaključivanja
Seyed Ali S. Razeghi (2022)Gubitak isplake predstavlja nekontrolisano isticanje bušaćeg fluida kroz formacije kao što su kaverne, pukotine, ili drugi slojevi. Tradicionalne metode procene gubitka isplake se zasnivaju na primeni seizmičkih podataka ili pronalasku „mesta“ gubitka isplake na osnovu raspoloživih podataka iz susednih bušotina. Međutim, ove metode procene nisu pouzdane.‘ U disertaciji je izvršena analiza i procena uticaja parametara bušenja, geoloških faktora, karakteristika formacije i fluida na gubitak isplake kao i na formiranje fraktura u formacijama. Uspostavljeni su modeli koji podrazumevaju proces obrade ...Seyed Ali S. Razeghi. Razvoj modela upravljanja cirkulacijom u postupku bušenja korišćenjem neuro fazi sistema zaključivanja, Beograd : [S. Razeghi], 2022
-
Specifičnosti fundiranja u lesnim naslagama – objekat Poreska uprava Zemun
Anja Dević (2024)U ovom završnom radu prikazani su literaturni podaci koji se odnose na geotehničke karakteristike terena izgrađenih od lesa na primeru šireg istražnog prostora, tzv. Zemunskog lesnog platoa, kao i rezultati detaljnih geotehničkih istraživanja na lokaciji objekta Poreske uprave Zemun. U prvom delu rada prikazani su uslovi nastanka karakteristične makroporozne strukture lesa i njen uticaj na fizičko-mehaničke karakteristike i stabilnost terena izgrađenih od lesa. Na osnovu analize i interpretacije rezultata detaljnih geotehničkih istraživanja na lokaciji objekta Poreske uprave Zemun prikazane su ...... Geotehnički presek terena 3 —3? 1:200 3.1 Inženjerskogeološki profil bušotine IB-1 1:200 3.2 Inženjerskogeološki profil bušotine IB-2 1:200 3.3 Inženjerskogeološki profil bušotine IB-3 1:200 3.4 Inženjerskogeološki profil bušotine IB-4 1:200 Geotehnički model terena za plitko fundiranje . 4.1 NIIR ...
... od lesa. One odgovaraju glinovito-peskovitim alevrolitima. Legenda: 5 - Odroni, 4 - Eolski sedimenti, 3 - Rečno-barski sedimenti 2 - Rečno-jezerski sediment 1 — Stariji kvartarni sedimenti Slika 2. Geološki profil desne obale Dunava kod Zemuna (Marković, G.,1987.) Ispod lesne serije ...
... su ovi sedimenti stvarani u plitkovodnom basenu. Podinu kvartarnih naslaga čine neogeni sedimenti. U litogenetskom smislu, na predmetnoj lokaciji za izgradnju objekta Poreske uprave, mopgu se izdvojiti sledeći kompleksi: – kompleks lesnih sedimenata (Q!), – aluvijalno-barski sedimenti (al-b) ...Anja Dević. Specifičnosti fundiranja u lesnim naslagama – objekat Poreska uprava Zemun, 2024
-
Kontaktni metamorfizam gornjokrednih sedimentnih stena Rudnika
Kostić N. Bojan (2021)Kontaktni metamorfizam gornjokrednih sedimentnih stena na planini Rudnik ispitivan je na uzorcima iz pet bušotina. Definisano je šest varijeteta krednih stena (protolita) koji čine dve litološke jedinice izgrađene od klastičnog, karbonatnog i klastično-karbonatnog materijala. Vulkanskom aktivnosti na Rudniku formirana su vulkanska tela koja se utiskuju duž slojevitosti sedimentnih stena, a neka ih presecaju u vidu dajkova. Starost ovog vulkanskog događaja određena je na 23.9 miliona godina. Ovaj miocenski vulkanizam doveo je do kontaktno metamorfnih promena sedimentnih stena i obrazovanja skarnova ...... Pozicije bušotina; a) profil sa južne strane, b) pogled sa zapadne strane (izvor: Google Earth). Tabela 1: Koordinate ispitivanih bušotina, njihova ukupna dužina i broj uzetih proba Oznaka bušotine X koordinata Y koordinata Nadmorska visina bušotine u metrima Dubina bušotine u metrima ...
... Rudnika Skarnovi u ispitivanim bušotinama Rudnika se pojavljuju od 170-og metra i dostižu dubinu do 360 metara u bušotini 330A/18 (vidi sliku 48). Bušotina 186/18 je zaustavljena u skarnovima, te se zbog toga ne zna prava debljina skarnova u navedenoj bušotini. Mineralni sastav skarnova direktno ...
... karbonatnu jedinicu. Bušotine 330A/18 i 352/18 prolaze kroz sve pomenute jedinice i završavaju u serpentinisanim i/ili talkiziranim peridotitima koji čine podlogu i koji su uglavnom harcburgitskog sastava. Bušotine 186/18 i 219/18 završavaju u karbonatnoj jedinici, dok bušotina 294/18 završava u vulkanskoj ...Kostić N. Bojan. Kontaktni metamorfizam gornjokrednih sedimentnih stena Rudnika, Univerzitet u Beogradu, Rudarsko-geološki fakultet, 2021
-
Хидрогеолошки услови формирања угљокиселих минералних вода Србије
Goran H. Marinković (2014-06-17)Докторском дисертацијом разматране су хидрогеолошке структуре угљокиселихминералних вода литосфере Србије. При истраживањима узети су у обзир:резултати испитивања старости, порекла и физичко – хемијских карактеристикаугљокиселих вода, геотемпературни услови и геотектонска грађа литосфере,резултати изотопских испитивања на δ13С у карбонатима хидротермалнихлежишта, резултати истраживања минималних температура трансформацијекарбоната и структурно - хидрогеолошки услови у областима дренирањаугљокиселих вода.Резултати показују да је угљеник угљокиселих вода пореклом из карбонатахидротермалне фазе младих магматских процеса, а да су матични супстратиовог елемента карбонати мезозојских и палеозојских седиментних иметаморфних стена. Угљендиоксид ...литосфера Србије, угљокиселе воде, генеза, супстрати, рејони,хидрогеолошке структуре, дубина залегања, геолошки услови, типови,потенцијал.... шкриљци и мезозојски седименти, који судуж речних долина покривени квартарним наслагама (слика 57). Шездесетих година прошлог века, у области Приличког кисељака, избушена је бушотина дубине 43 m, а седамдесетх још 5 бушотина, дубине 50 – 200 m (Вилимоновић, 1980). Већина бушотина је имала самоизлив ...
... водонепропусне високо метаморфне стене, 4. зона истицања угљокиселе воде: 5. правац миграције угљендиоксида. Терцијарни седименти пробушени су са две дубоке бушотине. Бушотином дубине 931 m, угљокиселе воде су каптиране у карбонатним доломитичним стенама (слике 30 и 31). У терцијарним седиментима ...
... Откривена је 1898. године случајно, при бушењу бунара на 239 m дубине. Издашност бушотине била је 1,3 l/s, а температура воде 31,5 оС. Tерцијарни седименти су дебљине око 238 – 276 m. У подини су мезозојски седименти (флишне творевине доње креде), који су широко откривени западно од бање у рејону ...Goran H. Marinković. "Хидрогеолошки услови формирања угљокиселих минералних вода Србије" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2014-06-17)
-
Analiza parametara bušenja i miniranja radne sredine sa učestalom pojavom kaverni na površinskim kopovima rudnika Omarska
Borko Pejić (2018)Borko Pejić. Analiza parametara bušenja i miniranja radne sredine sa učestalom pojavom kaverni na površinskim kopovima rudnika Omarska, Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 2018
-
Tehnologija izrade i opremanje magacina eksploziva za potrebe ležišta bakra
Aleksandar Milojević (2024)Nakon radova otvaranja i početka eksploatacije, rudno telo bakra velikih rezervi zahteva i veliku količinu eksploziva da bi se ostvario zacrtan kapacitet. Samim tim, neophodno je izraditi funkcionalan magacin eksploziva koji će biti pristupačan svim horizontima i koji će moći da ispuni celokupni kapacitet svih horizonata. Obzirom da će se u magacinu skladištiti eksploziv, on mora ispunjavati specijalne uslove kako bi skladištenje bilo bezbedno. Neophodno je isprojektovati magacin tako da ispuni sve zahteve po pitanju količine i načina skladištenja eksploziva, ...... dok se kod zalomnih bušotina obzirom da su ove bušotine i najviše opterećene povećava za 20 + 30%. Količina eksploziva po aktivnim bušotinama prosečno iznosi: Količina eksploziva po konturnim bušotinama prosečno iznosi: 1 Q= 2' Qukg Količina eksploziva po zalomnim bušotinama prosečno iznosi: ...
... dužinom bušenja minskih bušotina lp, m, iznosi: Q. =q:S·l, ·n,kg gde su: q — specifična potrošnja eksploziva, S – površina poprečnog preseka prostorije, lb — dužina bušotine, m — koeficijent iskorišćenja bušotine (0,9). Kod primene konturnog miniranja konturne bušotine se pune sa oko dva puta ...
... bušenja, N – broj bušotina, n — broj bušaćih čekića (2), tpb — vreme promene bušotine (0,25 min), tps— vreme pripremno završnihoperacija (10 min), 42 Vreme punjenja i začepljenja jedne bušotine uzima se 1 min, a povezivanje el. vodova 30 s/buš. Vreme punjenja svih bušotina na radilištu iznosi: ...Aleksandar Milojević. Tehnologija izrade i opremanje magacina eksploziva za potrebe ležišta bakra, 2024
-
Gas-lift wells optimization at the oil field "K"
Dušan Danilović, Marija Ilić, Miroslav Crnogorac, Lola Tomić. "Gas-lift wells optimization at the oil field "K"" in Podzemni radovi, University of Belgrade - Faculty of Mining and Geology (2022). https://doi.org/10.5937/podrad2241031D
-
Analiza primenjenih metoda za transport parafinske nafte
Dunja Milojević (2024)Sadržaj parafina u nafti ima dominantan uticaj na svojstva parafinskih nafti. Taloženje parafina, odnosno taloženje čvrstih čestica parafinskog voska, predstavlja ozbiljan globalni problem tokom proizvodnje i transporta sirove nafte. Samo taloženje voska zavisi od termodinamičkih faktora, poput temperature, pritiska i sastava nafte. Transport nafte cevovodima je uobičajeni proces transporta u naftnoj industriji. Kada prilikom cevovodnog transporta parafinske sirove nafte, dođe do prekida protoka i hlađenja nafte ispod temperature stinjavanja, parafini će kristalisati, pri čemu će doći do, geliranja celokupne transportovane ...... parafina u naftnoj bušotini polja Turija u Vojvodini, 2011) 5.1. Mehaničke metode Mehaničko uklanjanje voska predstavlja najstariju metodu, koja se primenjuje u industriji. Ova metoda uključuje direktnu upotrebu strugača, primenu strugača unutar cevi (koji se kreće duž bušotine „gore-dole“) ı korišćenje ...
... Ako se strugač ne spusti dovoljno duboko u bušotinu da očisti celokupan nataloženi parafin ostaće deo koji može uzrokovati probleme u toku procesa proizvodnje zbog daljeg taloženja i blokade protoka. Nasuprot tome, ako se strugač spušta dublje u bušotinu nego što je potrebno, troši se više energije ...
... zonu taloženja parafina u bušotini zbog uspešnog uklanjanja nataloženog parafina i racionalne potrošnje energije. Primena uređaja za termičko uklanjanje parafina iz tubinga Je Još u početnoj fazi. Na domaćim naftnim poljima strugač se primenjuje na preko 300 bušotina. (Danilović & sar., Laboratorijsko ...Dunja Milojević. Analiza primenjenih metoda za transport parafinske nafte, 2024
-
Regionalno-geološke karakteristike miocenskih sedimenata na prostoru severnog Banata
Dejan N. Radivojević (2014-12-30)Predmet doktorske disertacije predstavljalo je rešavanje strukturno‐stratigrafskihodnosa miocenskih sedimenata na prostoru severnog Banata. U cilju regionalnogsagledavanja, korišćeni su svi raspoloživi geofizički i geološki podaci sa širegistražnog područja, odnosno iz celog Panonskog basena i susednog orogena. Osimklasičnih metoda primenjene su i savremene metode seizmostratigrafije,tektonostratigrafije i riftne sekvencione stratigrafije. Primenjene metode omogućilesu izradu modela progradacije ivice šelfa za ceo Panonski basen, modela uzajamnihveza između basena i geodinamičkog modela jugoistočnog oboda basena.Jezero Panon je većim delom zapunjeno prilivom sedimenata paleo‐Dunavom saseverozapada, odnosno ...Centralni Paratetis, Panonski basen, miocen, jezero Panon,seizmostratigrafija, sekvenciona stratigrafija, paleogeografija, geodinamika... sedimenata od bušotina Majdana ka bušotinama Padej (u pravcu juga). Sarmatski i trijaski sedimenti prisutni su samo na bušotini Obilićevo, dok su badenski sedimenti mnogo deblji nego duž seizmičkog profila 1 (osim na bušotini Nakovo). Slika 6.5. Litostratigrafski stubovi bušotina duž seizmičkog ...
... velikom broju bušotina u srednjem Banatu i tri bušotine u severnom Banatu (Čanović & Kemenci, 1988). U jednoj od bušotina, probušeni su sedimenti koji pripadaju seriji gvožđevitih peščara, konglomerata i breča (molase?). U povlati ovih tvorevina nalaze se sedimenti badena, dok im podlogu ...
... oplićavanje i smanjenje debljine sedimenata od bušotina Nakovo ka bušotinama Čoka (u pravcu zapada). Trijaski sedimenti su ili debeli ili nisu prisutni. Na mestima gde su prisutni, badenski sedimenti imaju malu debljinu, sa izuzetkom bušotine Poglavlje 6 Seizmostratigrafska istraživanja ...Dejan N. Radivojević. "Regionalno-geološke karakteristike miocenskih sedimenata na prostoru severnog Banata" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2014-12-30)
-
Geneza i uslovi cirkulacije voda kompleksnih karstnih sistema Kučajsko-Beljaničkog masiva
Ljiljana M. Vasić (2017-07-14)postupaka koji je primenjen u cilju definisanja zona prihranjivanja i veze izmeđupodzemnih i površinskih voda, vremena koje voda provede u podzemlju, pri čemu seformira jedinstven hemijski sastav i temperaturni režim isteklih voda, bili su polaznaosnova za usmerenje na istraživanje karsta i definisanje teme doktorske disertacije.Kučajsko-beljanički masiv se nalazi u istočnoj Srbiji i pripada oblasti Karpatobalkanskogluka i idealan je poligon za istraživanje, obzirom da se u okviru njega nalazejaka karstna vrela i pojave toplih karstnih izvora na relativno malom rastojanju, ...karstni sistemi, geneza podzemnih voda, izotopske metode, starost voda,hidrogeohemijski procesi, dubina cirkulacije podzemnih voda, subtermalne i termalnevode... 1983. i 1984. godine započeto je istražno bušenje dve bušotine. Prva istražna bušotina izrađena je na Krupajskom vrelu (bušotina B-1), dok je druga bušotina izvedena u blizini subtermalnog izvora Milanovačka banjica (bušotina B-2). U obe bušotine javlja se voda sa povišenom temperaturom B-1 – 18 ...
... ja bušotine B-1, kao i reinterpretacija već postojećih karotažnih merenja. Snimanje bušotine izvedeno je za potrebe definisanja karstifikacije stenske mase, zona u kojima se javljaju pukotine i kaverne, kao i definisanje zona priliva toplih voda u bušotinu. Nažalost, veliki broj bušotina na istražnom ...
... vode na bušotini varira i kreće se od 12.7 do 14.5 °C, ukazujući na jako mešanje voda u bušotini. Vrednost pH je oko 7 i veća je u vodama bušotine gde iznosi do 7.6. Elektroprovodljivost vode varira i raste sa dubinom, pa tako na izvoru najveća vrednost iznosi 482 µs/cm, dok u bušotini najveća ...Ljiljana M. Vasić. "Geneza i uslovi cirkulacije voda kompleksnih karstnih sistema Kučajsko-Beljaničkog masiva" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2017-07-14)
-
Convective heat transfer in centrifugal pumps lifted wells: the case of South-Eastern Europe waxy wells
Electric submersible pumps (ESP) are applied in wells where additional energy is needed to ensure discharge of the fluid to the surface through the tubing. At the discharge side of the pump the fluid has bigger velocity, thus the pump induces a forced convection between the fluid and the tubing inner surface. Understanding of convective heat transfer in wellbores and analyses of influential parameters provides a possibility to optimise value of convective heat transfer coefficient in order to avoid ...Bojan Martinovic, Marija Živković, Branko Grubač. "Convective heat transfer in centrifugal pumps lifted wells: the case of South-Eastern Europe waxy wells" in International Journal of Oil, Gas and Coal Technology, Inderscience Publishers (2021). https://doi.org/10.1504/IJOGCT.2021.10043281
-
Palinomorfe tercijarnih sedimenata depresije Drmno( Kostolac )
Maja Jeremić (1997)Maja Jeremić. Palinomorfe tercijarnih sedimenata depresije Drmno( Kostolac ), Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 1997
-
Sedimentno petrološka ispitivanja flišnih sedimenata Šumadije
Jelena Obradović (1964)Jelena Obradović. Sedimentno petrološka ispitivanja flišnih sedimenata Šumadije, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 1964
-
Geneza pretortonskih miocenskih sedimenata na prostoru severne Bosne između Une i Drine
Časlav Jovanović (1979)Časlav Jovanović. Geneza pretortonskih miocenskih sedimenata na prostoru severne Bosne između Une i Drine, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 1979
-
Geneza i stratigrafija kvrtarnih sedimenat u slivu Južne i Zapadne Morave (sa kraćim osvrtom na prilike u Dakijskom i Panonskom basenu)
M.O. Rakić (1976)M.O. Rakić. Geneza i stratigrafija kvrtarnih sedimenat u slivu Južne i Zapadne Morave (sa kraćim osvrtom na prilike u Dakijskom i Panonskom basenu), Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 1976
-
Kvartarni sedimenti jugoistočnih delova Panonskog basena
Petar Stević (2007)Petar Stević. Kvartarni sedimenti jugoistočnih delova Panonskog basena, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 2007