Претрага
63 items
-
Процена ризика од загађивања водних ресурса под утицајем напуштених рударских радова на простору Србије
Nebojša B. Atanacković (2018-08-31)Велики број напуштених рударских радова и ограничена средства за рекултивацијуи ремедијацију деградираних простора подстакле су развој метода за издвајањеприоритетних локација на које је потребно усмерити даља истраживања. У датомконтексту, у склопу израде дисертације спроведене су научно-истраживачкеактивности које су за предмет имале анализу утицаја значајнијих напуштенихрударских радова на водне ресурсе на простору Србије јужно од Саве и Дунава.Разматрање предметне проблематике извршено је кроз развој и примену семи-квантитативне методологије за анализу ризика од загађивања површинских иподземних вода на регионалној размери. Примењена ...анализа ризика, водни ресурси, водна тела, рудничке воде, рударскиотпад, аналитички хијерархијски процеси, кластер анализа, математичка теоријаатрибута, функције припадности, семи-квантитативне методе... резултате истраживања на копреципитацији различитих метала и приказује степен афинитета према оксидима гвожђа и мангана следећим низовима: Fe-оксиди: As(III) – Pb ≥ Cu > Zn> Ni ≥ Cd > Co > As(V) Mn-оксиди: As(III) – Pb – Co > Cu > Zn > Ni > Cd > As(V) Поред копреципитације, адсорбција такође ...
... рударских радова, као и на местима истицања рудничких вода на површину терена. У саставу ових талога доминирају оксиди и хидроксиди гвожђа који им дају карактеристичну наранџасту боју, као и оксиди и хидроксиди бакра и алуминијума (Nordstrom 1982, Alpers et al. 1994а). Са друге стране, постоје рудничке ...
... сондом. Узорци су узимани у полиетиленским боцама запремине 1,5 L i 0,5 L. Да би се спречило обарање метала из воде, мањи део узорка је закисељен азотном киселином (до pH<2). Небојша Б. Атанацковић Докторска дисертација 104 Слика 5-1. Локације напуштених рударских радова у оквиру којих ...Nebojša B. Atanacković. "Процена ризика од загађивања водних ресурса под утицајем напуштених рударских радова на простору Србије" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2018-08-31)
-
Mikroelementi u uljnim šejlovima Aleksinca i njihov uticaj na životnu sredinu
Nikoleta Aleksić (2021)... promene u količini azota u prirodi narušile su ravnotežu u transformaciji azotnih oblika te je povećanje koncentracije pojedinih azotnih jedinjenja bilo neizbežno [1]. U cilju uklanjanja azotnih jedinjenja iz kontaminiranih područja, sve češća je upotreba bioloških procesa, zahvaljujući visokoj se ...
... minerali gline i raznih oksida (oksidi, hidroksidi i oksihidroksidi Al i Fe) su pokazali značajni doprinos sorpciji pesticida [2], usled čega se može zaključiti da sorpcioni kapacitet geosorbenta prema pesticidima zavisi od minerala prisutnih u glini, sadržaja Fe- i Al-oksida, kao i od sadržaja i sastava ...
... neprevaziđenog katalobičkog potencijala koji imaju [2]. Iako se azotni ciklus odvija spontano u prirodi i azot predstavlja esencijalan element u biološkim sistemima, veoma često je limitirajući faktor i funkcionalni odnosi unutar azotnog ciklusa su se značajno menjali tokom vremena [2]. Nadalje, promene ...Nikoleta Aleksić. "Mikroelementi u uljnim šejlovima Aleksinca i njihov uticaj na životnu sredinu" in VIII Memorijalni naučni skup iz zaštite životne sredine „Docent dr Milena Dalmacija“, 2021, Prirodno-matematički fakultet, Novi Sad (2021)
-
Mineragenija i potencijalnost karbonatnih sirovina rudnog reona Bjelopavlića (Crna Gora)
Darko M. Božović (2016-09-28)Karbonatne sirovine, obzirom na geološku građu Crne Gore predstavljaju jednu od najznačajnijih nemetaličnih mineralnih sirovina. U Crnoj Gori postoje brojna leţišta karbonatnih sirovina (arhitektonsko - građevinskog i tehničko - građevinskog kamena) koja su istraţena ili su u eksploataciji, među kojima rudni reon Bjelopavlića zauzima najznačajnije mjesto.Dosadašnja istraţivanja karbonatnih sirovina na ovom području imala su, međutim, prevashodno uzak istraţivački cilj, utvrđivanje rezervi arhitektonsko - građevinskog i tehničko - građevinskog kamena određenog leţišta, ili preliminarna ispitivanja kvaliteta krečnjaka u njima, sa ...karbonatne mineralne sirovine, arhitektonsko - građevinski kamen, tehničko - građevinski kamen, karbonatna punila, rudni reon Bjelopavlića, potencijalnost.... disertacija 10 određeni masenom spektrometrijom sa induktivno spregnutom plazmom (ICP- MS), koju prati fuzija metaborat/tetraborat i digestija azotne kisjeline i atomskom emisionom spektrofotometrijom (AAS). Skenirajuća elektronska mikroskopija sa energetsko - disperzivnim spektrometrom (SEM ...
... i S, dok su geohemijska ispitivanja obuhvatila ispitivanja na 45 hemijskih elemenata. Ispitivanja su obuhvatala dvije odvojene analize. Glavni oksidi i gubitak ţarenjem su rađeni rentgenskom fluoroscentnom analizom (XRF), dok su rijetke zemlje i refraktorni elementi D. Božović: Mineragenija ...
... mikroskop je kalabrisan korišćenjem sledećih standarda: ortoklas (K), albit (Na), volastonit (Ca), almandin (Si, Fe), MgF2 (F), Ti 1 (Ti), GaP (P) i oksida (MgO, Al2O3). Ispitivanje fizičko - mineraloških karakteristika izvršeno je Laboratoriji “Instituta za tehnologiju nukleranih i drugih mineralnih ...Darko M. Božović. "Mineragenija i potencijalnost karbonatnih sirovina rudnog reona Bjelopavlića (Crna Gora)" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2016-09-28)
-
Sinteza i strukturna karakterizacija mikroporoznih arsenata i fosfata
Sabina Z. Kovač (2015-09-28)Predmet rada i istraživanja ove doktorske disertacije su sinteza i strukturnekarakteristike novih kristalnih arsenata i fosfata koji sadrže Mg, K, Ca, Mn, Fe, Co, Ni,Cu, Zn, Sr, Ba i druge katjone. U strukturama arsenata i fosfata, AsO4- i PO4-tetraedrinajčešće se vezuju sa tetraedarski ili oktaedarski koordinisanim katjonima prelaznihmetala formirajući otvorene strukture (slojeve ili 3D mreže) sa širokim opsegomrazličitih topologija. U šupljinama ili porama u obliku povezanih ili nepovezanihkanala, tunela, kaveza i međuslojnog prostora mogu se ugraditi različiti vanmrežni joni(obično ...... minerala arsena, iako je od toga samo desetak relativno čestih. Oko 60 % arsenskih minerala čine arsenati, oko 20 % sulfidi i sulfosoli, oko 10 % oksidi, a ostatak čine arseniti, arsenidi, samorodni As i legure (Bowell and Parshley, 2001). Arsenati predstavljaju veliku grupu minerala u okviru koje ...
... primarni minerali izloženi atmosferskim promenama na površini Zemlje ili u blizini površine, i površinskim vodama dolazi do alteracije; formiraju se oksidi arsena ili kompleksnije faze koje sadrže različite metale u kombinaciji sa arsenom, kiseonikom i drugim anjonima. Veliki broj sekundarnihminerala ...
... srebra i kalaja, arsen se dobija kao sporedni proizvod prerade tih minerala. Tabela 1. Srednja rastojanja (Å*) arsena i fosfora u oksidima, sulfidima i sulfosolima sa najčešćim koordinacionim brojevima. redni broj oksidacioni broj koordinacija srednje rastojanje As– koordinacioni ...Sabina Z. Kovač. "Sinteza i strukturna karakterizacija mikroporoznih arsenata i fosfata" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2015-09-28)
-
Uticaj raspadanja na stabilnost kosina u mekoj stenskoj masi
Anđela Despotov (2024)U radu je opisano ponašanje mekih stenskih masa koje su izložene porecesu raspadanja tokom određenog vremenskog perioda. Meke stenske predstavljaju kritične vrste stenskih masa pošto izazivaju različite probleme tokom izvođenja građevinskih radova. Meke stene mogu biti sedimentne stene, raspadnute metamorfne i magmatske stene. Odlikuju se niskim vrednostima čvrstoće, visokom deformabilnošću, visokom plastičnošću, podložne su dezintegraciji i fizičko-hemijskom raspadanju, odnosno ubrzanom dejstvu površinskog raspadanja usled atmosferskih uticaja.Za klasifikaciju mekih stenskih masa koriste se modifikovane verzije već postojećih klasifikacionih sistema. Jedan ...... boje stene. Stenske mase bogate sa Fe često menjaju boju. Razlog za to je što gvožđe lako reaguje sa kiseonikom, pretvarajući se u crvenkasto-braon okside gvožđa. 13 Slika 6. Hidratacija - zelena boja predstavlja glinu nastalu usled procesa hidratacije (Dempsey, 2020) Kao što je već rečeno, raspadanje ...Anđela Despotov. Uticaj raspadanja na stabilnost kosina u mekoj stenskoj masi, 2024
-
Истраживањe могућности коришћења нискотемпературних извора топлоте за одрживи развој енергетике градова
Miodrag M. Grujić (2014-06-04)Одрживост је континуиран процес балансирања између животне средине, економске исоцијалне димензије, који се односи на системска побољшања животног окружења.Енергија се налази међу покретачима одрживог развоја везано за потребу за повећањесоцијалног благостања, његову кључну улогу у економском развоју и утицај на животнусредину. Урбане зоне, као центри потреба за енергијом и емисија угљеника, пружајузначајне могућности за промоцију одрживости енергетског система заједнице.Планирање нових енергетских капацитета, у складу са принципима одрживог развоја,обухвата спровођење политике повећања енергетске ефикасности и увођења обновљивихизвора енергије. Дисертација ставља ...одрживи развој, даљинско грејање, модел, сценарио, вишекритеријумскаанализа, нискотемпературни извори, ELECTRE, Београд... енергије, можемо добити количину емитованог CO2; значај овог критеријума је већи од значаја осталих еколошких критеријума. 4. Емисија азотних оксида - NOx – постоји огромна разлика у емисијама штетних материја између постројења која примењују мере за смањење емисија ових материја и оних ...
... за оптимистичан сценарио, - 71,217.4 t за песимистичан (BAU) сценарио. 4. критеријум – емисија NOx Да би се добили подаци о емисији азотних оксида из природног гаса, узета је претпоставка да емисије ових материја по јединици улазног горива у новом постројењу износе 0,1 g/GJ. С обзиром ...
... коефицијената Критеријум Тежински коефицијент Инвестициони трошкови 0,25 Експлоатациони трошкови 0,40 Емисија угљен-диоксида 0,05 Емисија азотних оксида 0,04 Емисија сумпор- диоксида 0,03 Емисија прашкастих материја 0,03 Сигурност снабдевања енергијом 0,10 Коришћење обновљивих извора енергије ...Miodrag M. Grujić. "Истраживањe могућности коришћења нискотемпературних извора топлоте за одрживи развој енергетике градова" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2014-06-04)
-
P-T analiza RMU Bitola – krupne klase
Nemanja Dobrosavljević (2024)Cilj ovog diplomskog rada je bio ispitivanje mogućnosti i tehnologije čišćenjauglja, kao i predstaviti rezultate pliva – tone analize koja ima za cilj ocenu mogućnosti čišćenja uglja - krupnih klasa posmatranog uzorka. Da bi se ispitivanje i analiza mogućnosti čišćenja rovnog uglja u REK Bitola uspešno priveli kraju, moralo se uraditi uzorkovanje reprezentativnog uzorka iz koga se potom izdvaja prvi deo koji služi za određivanje sadržaja vlage. Pored tog dela iz uzorka se izdvaja i drugi njegov deo koji će ...ugalj, lignit, Bitola, PT analiza, pliva-tone analiza, čišćenje uglja, suvi ugalj, vlažan ugalj, pepeo, donja toplotna moć, čist ugalj, jalovina, bilans... gubljenja konstitucionalne i kristalne vode iz škriljastih materijala, gubljenja ugljendioksida iz karbonata kao i oksidacija piritnog gvožđa u oksid gvožđa. Važno je napomenuti da na proces dobijanja pepela utiče mnogo činilaca te moramo shvatiti da je sama metoda za određivanje sadržaja pepela ...Nemanja Dobrosavljević. P-T analiza RMU Bitola – krupne klase, 2024
-
Atmospheric exposure vs burying: influences on damage intensity of built-in kersantite in the monument of the Small Staircase (Belgrade, Serbia)
Proučavan je efekat „zatrpanog kamena“ na intenzitet procesa degradacije prisutnih na kersantitu koji je ugrađen u spomenik Malo stepenište. Istraživanja su vršena na uzorcima stene iz kamenoloma i na oštećenim kamenim blokovima ugrađenim u spomenik. Dok su neki delovi stepeništa bili pod zemljom 90 godina, većina kamenih elemenata je bila izložena različitim uslovima sredine i antropogenim uticajima. Urađeno je detaljno mapiranje trenutnog stanja spomenika kako bi se istražio uticaj “zatrpavanja” i kompleksne geometrije spomenika na tip propadanja i variranje ...Nevenka Novaković, Predrag Dabić, Vesna Matović. "Atmospheric exposure vs burying: influences on damage intensity of built-in kersantite in the monument of the Small Staircase (Belgrade, Serbia)" in Environmental Earth Sciences, Springer Science and Business Media LLC (2023). https://doi.org/10.1007/s12665-023-10794-6
-
Osnovi hidrogeologije
Petar Dokmanović (2021)... 16.4.1.1). Jedinjenja azota se, u PV, javljaju u vidu jona NH4 + (amonijum jon), NO2 - (nitrit-jon) i NO3 - (nitrat- jon). Kruženje azota (ili azotni ciklus) se, u prirodi, odvija po sledećoj šemi: rastinje ⇒životinje ⇒produkti raspadanja ⇒ NH4 + ⇒ NO2 − ⇒ NO3 − ⇒ rastinje (16.4.2.1) ...
... indikator su prisustva patogenih bakterija, odnosno, zagađenja. Nitrat-jon (NO3 -) u PV ukazuje na potpunu oksidaciju azotovih jedinjenja. Veštačka azotna đubriva, sa poljoprivrednih površina, jedan su od glavnih izvora nitrata u PV i jedan od najzastupljenijih vidova zagadjenja PV. Gvožđe je, po ...
... pojave termalnih voda vezane su najčešće za zone većih raseda. Za oblasti savremenog vulkanizma vezane su, najčešće, visoko-termalne ugljokiselo- azotne vode, koje su, na većim dubinama, pregrejane, sa temperaturama i do 300 oC. Na površini terena se često pojavljuju u vidu gejzira. U Srbiji postoji ...Petar Dokmanović. Osnovi hidrogeologije, Beograd : Univerzitet u Beogradu, Rudarsko-geološki fakultet, 2021
-
Mikrobiološki diverzitet kiselog jezera Robule i uticaj jezerske vode na oksidaciju sulfidnih minerala
Srđan B. Stanković (2016-09-11)Jezero Robule, formirano u podnožju rudničke raskrivke Oštreljski planir (Rudnik bakra Bor), je nastalo kao posledica rudarskih aktivnosti. Mikrobiološki diverzitet ekstremno kiselog jezera Robule ispitivan je primenom kako klasičnih mikrobioloških metoda (svetlosna mikroskopija i kultivacija na selektivnim podlogama) tako i primenom savremene metode molekularne biologije (analiza polimorfizama terminalnih restrikcionih fragmenata; T-RFLP). Takođe, ispitivan je i potencijal i efikasnost jezerske vode u biološkom luženju mineralnog koncentrata, kao i u bioluženju uzoraka stare flotacijske jalovine Rudnika bakra Bor.Na osnovu dobijenih rezultata ...... sparivanja heterodupleksa (molekula DNK kojeg čine dva lanaca poreklom iz različitih mikroorganizama) određeni procenat azotnih baza će ostati nesparen. Procenat nesparenih azotnih baza ukazuje na genetičku različitost među ispitivanim mikroorganizmima, što je veći procenat nesparenih baza, već je ...
... izuzetno štetno utiče na 33 životnu sredinu. Topionice oslobađaju ogromne količine SO2 (glavnog uzorčnika nastanka kiselih kiša), kao i okside toksičnih hemijskih elemenata koji se mogu nalaziti u rudi, dok pogoni flotacije stvaraju kisele otpadne vode i flotacijsku jalovinu koja sadrži ...
... bakra i pretežno se koristi za dobijanje bakra iz rudnih tela sa niskim sadržajem ovog metala u kojima dominiraju sekundarni minerali, kao što su oksidi bakra - tenorit (CuO), kuprit (Cu2O), malahit (Cu2(CO3)(OH)2), hrizokola (CuSiO3×2H2O) i sekundarni sulfidi bakra - halkozin (Cu2S) i bornit (Cu5FeS4) ...Srđan B. Stanković. "Mikrobiološki diverzitet kiselog jezera Robule i uticaj jezerske vode na oksidaciju sulfidnih minerala" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2016-09-11)
-
Potencijalnost tercijarnih magmatskih kompleksa Vardarske zone Srbije sa aspekta arhitektonskog građevinskog kamena
Lidija M. Kurešević (2014-01-22)U sastavu Vardarske zone, jedne od tektonski najsloženijih oblasti Balkanskogpoluostrva, u čijem domenu se odvijalo otvaranje i zatvaranje okeanskih prostora isubdukcija koja je dovela do intenzivne magmatske aktivnosti pretežno tokom tercijara,danas se nalazi veći broj magmatskih kompleksa.U ovoj disertaciji su obrađene geološke karakteristike trinaest izabranih magmatskihkompleksa Vardarske zone tercijarne starosti, i laboratorijski određena mineraloškopetrografskasvojstva stena u njihovom sastavu i fizičko-mehanička svojstva kamenaznačajna za utvrđivanje mogućnosti njihove primene za dobijanje blokovaarhitektonskog građevinskog kamena iz kojih se dobijaju ploče za oblaganjegrađevinskih ...... mikroklin; oko 15%) i biotit (oko 10%), kao i akcesorni cirkon, apatit, epidot, ortit, muskovit i sfen. Sekundarni minerali su sericit, hlorit, kaolin, oksidi gvožđa i kalcit. Udeo kalijskog feldspata varira u širokim granicama, tako da postoje svi prelazi od granodiorita do kvarcdiorita. Tabela 4.2-1: ...
... magmatskog kompleksa (prema Cvetkoviću, 2009, mod.). Kao akcesorni minerali prisutni su apatit i cirkon, a kao sekundarni male količine sericita i oksida i hidroksida gvožđa. Ukupna količina fenokristala je preko 50%. Plagioklasi i bojeni minerali pokazuju slabe znake alteracije (sericitizacije i ...
... udeli i međusobni odnosi variraju. Kao akcesorni minerali prisutni su sfen, apatit, cirkon i metalični minerali, a kao sekundarni sericit i praškasti oksidi i hidroksidi gvožđa. Na plagioklasima se zapaža slaba sericitizacija i epidotizacija. Osnovna masa kvarclatita je hipokristalastog karaktera, izgrađena ...Lidija M. Kurešević. "Potencijalnost tercijarnih magmatskih kompleksa Vardarske zone Srbije sa aspekta arhitektonskog građevinskog kamena" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2014-01-22)
-
Potencijalnost tercijarnih magmatskih kompleksa Vardarske zone Srbije sa aspekta arhitektonskog građevinskog kamena
Lidija M. Kurešević (2014-01-22)U sastavu Vardarske zone, jedne od tektonski najsloženijih oblasti Balkanskogpoluostrva, u čijem domenu se odvijalo otvaranje i zatvaranje okeanskih prostora isubdukcija koja je dovela do intenzivne magmatske aktivnosti pretežno tokom tercijara,danas se nalazi veći broj magmatskih kompleksa.U ovoj disertaciji su obrađene geološke karakteristike trinaest izabranih magmatskihkompleksa Vardarske zone tercijarne starosti, i laboratorijski određena mineraloškopetrografskasvojstva stena u njihovom sastavu i fizičko-mehanička svojstva kamenaznačajna za utvrđivanje mogućnosti njihove primene za dobijanje blokovaarhitektonskog građevinskog kamena iz kojih se dobijaju ploče za oblaganjegrađevinskih ...... mikroklin; oko 15%) i biotit (oko 10%), kao i akcesorni cirkon, apatit, epidot, ortit, muskovit i sfen. Sekundarni minerali su sericit, hlorit, kaolin, oksidi gvožđa i kalcit. Udeo kalijskog feldspata varira u širokim granicama, tako da postoje svi prelazi od granodiorita do kvarcdiorita. Tabela 4.2-1: ...
... magmatskog kompleksa (prema Cvetkoviću, 2009, mod.). Kao akcesorni minerali prisutni su apatit i cirkon, a kao sekundarni male količine sericita i oksida i hidroksida gvožđa. Ukupna količina fenokristala je preko 50%. Plagioklasi i bojeni minerali pokazuju slabe znake alteracije (sericitizacije i ...
... udeli i međusobni odnosi variraju. Kao akcesorni minerali prisutni su sfen, apatit, cirkon i metalični minerali, a kao sekundarni sericit i praškasti oksidi i hidroksidi gvožđa. Na plagioklasima se zapaža slaba sericitizacija i epidotizacija. Osnovna masa kvarclatita je hipokristalastog karaktera, izgrađena ...Lidija M. Kurešević. "Potencijalnost tercijarnih magmatskih kompleksa Vardarske zone Srbije sa aspekta arhitektonskog građevinskog kamena" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2014-01-22)
-
Hidrogeoekološki uslovi eksploatacije kamenih i mrkih ugljeva Srbije
Branko R. Miladinović (2016-04-27)Ugalj predstavlja energent na čijoj osnovi se razvija privreda celog sveta.Zato mu se pridaje velika pažnja u eksploataciji i preradi, bez obzira na mnogeštetne uticaje na životnu sredinu, a posebno na efekat staklene bašte koji sestvara emisijom zagađujućih materija u atmosferu radom termoelektrana naugalj.U Srbiji, resurs koji se danas u najvećoj meri koristi u proizvodnjielektrične energije je ugalj i on učestvuje u proseku sa 70 %. U strukturi ukupneproizvodnje ugljeva, dominiraju lignitski ugljevi sa učešćem od 98 %, a ...Srbija, kameni i mrki ugalj, podzemna eksploatacija, preradauglja, rudničke vode, hemijski sastav, emisija zagađujućih materija, životnasredina... emituje se velika količina zagađujućih materija, čađi, pepela, uključujući u sumpor diosid (SO2), ugljen dioksid (CO2), azotnih oksida i žive (EPA 2013). Sumpor dioksid i azotni oksidi, učestvuju u formiranju kiselih kiša, koje dovode do povećanja kiselosti zemljišta, površinskih i podzemnih voda i ...
... dioksida (SO2), koja uzrokuje pojavu kiselih kiša, sadrže i sitne čestice koje mogu izazvati oštećenja pluća, bolesti srca i drugih bolesti. Azotni oksidi dovode do formiranja smoga koji utiču na plućna tkiva i time porast respiratornih oboljenja (www.coalpowerairpollution). Prekomerna emisija ...
... a produkt oksidacije organske materije. Ispod ove zone, izdvaja se zona sa preovlađujućim sadržajem azota, a dalje prema dubini, ona prelazi u azotno-metansku i u najdubljim delovima ugljenog sloja je zastupljena metanska zona (slika 106.). U ugljenim slojevima, od gasova najzastupljeniji je ...Branko R. Miladinović. "Hidrogeoekološki uslovi eksploatacije kamenih i mrkih ugljeva Srbije" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2016-04-27)
-
Природни потенцијал минералних вода Србије - Natural potential of mineral waters in Serbia
Оливера Крунић (2021)Оливера Крунић. "Природни потенцијал минералних вода Србије - Natural potential of mineral waters in Serbia" in Рационално коришћење земљишта и вода у Србији - Sustainable Use of Land and Water in Serbia- Serbian Academy of Sciences and Arts; Scientific Conferences Volume CXCVII; Department of Chemical and Biological Sciences, Book 19, Српска академија наука и уметности (2021)
-
Синтеза и карактеризација керамике на бази сфена
Jelena R. Pantić (2015-07-10)Механохемијска активација стехиометријске смеше реактаната TiO2, SiO2 и CaCO3 показала се као веома успешна и једноставна метода за добијање сфена (CaTiSiO5). На основу мерења релативних густина свих синтерованих узорака установљено је да максималну густину од 93,9 % имају узорци који су активирани 30 минута и синтеровани на 1200 °С. Микроструктурном анализом, тј. анализом слика синтерованих узорака активираних 30 минута, које су добијене скенирајућом електронском микроскопијом, опажа се бимодална расподела величине зрна, са просечном величином од 3 μm, односно 5 ...сфен, механохемија, Ритвелдова метода, оптичка спектроскопија, микроструктурна анализа, фазна трансфоpмација, чврсти раствори... је уобичајено за већину кристала сфена са примесама. Робинс (Robbins, 1968) је био први који је синтетисао сфен кристализацијом из растопа чистих оксида у платинском лончићу. Испитивање узорка методом рендгенске дифракције показало је да синтетички сфен кристалише у просторној групи P21/a уместо ...Jelena R. Pantić. "Синтеза и карактеризација керамике на бази сфена" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2015-07-10)
-
Синтеза и карактеризација керамике на бази сфена
Jelena R. Pantić (2015-07-10)Механохемијска активација стехиометријске смеше реактаната TiO2, SiO2 и CaCO3 показала се као веома успешна и једноставна метода за добијање сфена (CaTiSiO5). На основу мерења релативних густина свих синтерованих узорака установљено је да максималну густину од 93,9 % имају узорци који су активирани 30 минута и синтеровани на 1200 °С. Микроструктурном анализом, тј. анализом слика синтерованих узорака активираних 30 минута, које су добијене скенирајућом електронском микроскопијом, опажа се бимодална расподела величине зрна, са просечном величином од 3 μm, односно 5 ...сфен, механохемија, Ритвелдова метода, оптичка спектроскопија, микроструктурна анализа, фазна трансфоpмација, чврсти раствори... је уобичајено за већину кристала сфена са примесама. Робинс (Robbins, 1968) је био први који је синтетисао сфен кристализацијом из растопа чистих оксида у платинском лончићу. Испитивање узорка методом рендгенске дифракције показало је да синтетички сфен кристалише у просторној групи P21/a уместо ...Jelena R. Pantić. "Синтеза и карактеризација керамике на бази сфена" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2015-07-10)
-
Elektromagnetska sprega sistema litosfera-atmosfera-jonosfera
Aleksandra B. Kolarski (2016-08-25)Radio talasi vrlo niskih frekvencija VLF (eng. Very Low Frequency) frekventnog opsega od 3 do 30 kHz, koji se prostiru talasovodom Zemlja-jonosfera (50 -90 km) su, kao što je poznato, efikasni i nezamenljivi u osmatranju pojava u niskoj jonosferi, sa tla...prostiranje talasa vrlo niskih frekvencija, talasovod Zemlja-jonosfera, globalno električno kolo, atmosfersko električno pražnjenje, kratkotrajne svetlosne pojave... solarnog minimuma. Najniža oblast jonosfere, tzv. oblast D (50 - 90 km), formira se u najvećoj meri dejstvom solarne Lyman-α linije (121.5 nm) na okside azota. Tokom noći, usled procesa rekombinacije, koncentracija jonosferske plazme opada najbrže na visini od 90 km (od 1011 do 108 m−3) ...Aleksandra B. Kolarski. "Elektromagnetska sprega sistema litosfera-atmosfera-jonosfera" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2016-08-25)
-
Хидрогеолошки услови формирања угљокиселих минералних вода Србије
Goran H. Marinković (2014-06-17)Докторском дисертацијом разматране су хидрогеолошке структуре угљокиселихминералних вода литосфере Србије. При истраживањима узети су у обзир:резултати испитивања старости, порекла и физичко – хемијских карактеристикаугљокиселих вода, геотемпературни услови и геотектонска грађа литосфере,резултати изотопских испитивања на δ13С у карбонатима хидротермалнихлежишта, резултати истраживања минималних температура трансформацијекарбоната и структурно - хидрогеолошки услови у областима дренирањаугљокиселих вода.Резултати показују да је угљеник угљокиселих вода пореклом из карбонатахидротермалне фазе младих магматских процеса, а да су матични супстратиовог елемента карбонати мезозојских и палеозојских седиментних иметаморфних стена. Угљендиоксид ...литосфера Србије, угљокиселе воде, генеза, супстрати, рејони,хидрогеолошке структуре, дубина залегања, геолошки услови, типови,потенцијал.... угљокиселе и азотне претежно хидрокарбонатне и хлоридне слане воде у планинским наборним областима са појавама младог магматизма; 5. алкалне азотне, метанске и угљокиселе, претежно слане воде разног анјонског састава у артеским басенима са појавама младог магматизма; 6. алкалне азотне, метанске и ...
... Басков и С.Н.Суриков, 1989, модификовано) Легенда: 1. водонично-сумпорводоничне, угљокиселе, местимично азотно-угљокиселе пресне, разног анјонског састава; 2. сумпорводонично-угљокиселе, угљокиселе, азотно-угљокиселе слане воде разног анјонског састава и расола (хлоридне и сулфатне); 3. алкалне и слабокиселе ...
... издвојене минералне воде разматраног типа. Четврта провинција има значајно распрострањењење на територији Европе. Карактеришу је алкалне угљокиселе и азотне првенствено хидрокарбонатне и хлоридне слане воде (Басков и Суриков, 1989). Она у Европи заузима велики део Балканског полуострва, Алпа, Карпата ...Goran H. Marinković. "Хидрогеолошки услови формирања угљокиселих минералних вода Србије" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2014-06-17)
-
Hidrogeohemijska valorizacija esencijalnih mikroelemenata mineralnih voda Srbije
Jana S. Stojković (2013-09-25)Mineralne vode još od davnina privlače pažnju ljudi i to kako u pogledu istraživanja iproučavanja, tako i u pogledu njihovog iskorišćavanja. Naročito je važno poznavanjesadržaja mikroelemenata u njima, jer su to komponente njihovog hemijskog sastavakoje ih odvajaju od tzv. „običnih“ malomineralizovanih voda.U ovom radu proučavani su odabrani esencijalni mikroelementi (fluor, bor, litijum,kalijum, stroncijum i silicijum), u mineralnim vodama Srbije, pri čemu je analiziranopreko 130 uzoraka mineralnih voda iz različitih geoloških sredina, to jest hidrogeološkihrejona. Cilj ovog istraživanja bio je ...esencijalni mikroelementi, faktori migracije, zakonomernosti rasprostranjenja, hidrogeohemijski procesi, multivarijantna statistička analiza, mineralne vode Srbije... izdvojiti pet osnovnih tipova azotnih termi, u odnosu na uslove njihovog formiranja (Овчинников 1963): 1. malomineralizovane bazne azotne terme u pukotinskim izdanima formiranim u okviru kristalastih stena (pre svega, granitnih masiva); 2. malomineralizovane bazne azotne terme, obogaćene vodoni ...
... kristalastih stena na sadržaj fluora u azotnim termama ogleda se u činjenici da su ove stene najbogatije fluorom: oko 850 ppm fluora u granitima (Hitchon 1999). Znači, postoji pozitivna korelacija između sadržaja fluora u kristalastim stenama i sadržaja fluora u azotnim termama, formiranim u ovim stenama ...
... meri, izražen proces rastvaranje karbonata. Azotne vode se generalno odlikuju nižim vrednostima faktorskih bodova u poređenju sa ugljokiselim vodama, naročito za faktor 2. Proces rastvaranja silikata (Slika 3.9.b) je u sličnoj meri zastupljen i kod azotnih i kod ugljokiselih voda. 3 ...Jana S. Stojković. "Hidrogeohemijska valorizacija esencijalnih mikroelemenata mineralnih voda Srbije" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2013-09-25)
-
Hidrogeoekološki aspekti aksploatacije uglja u Pelagonijskom basenu (Makedonija)
Kostadin J. Jovanov (2016-06-24)Leţišta uglja „Suvodol“, „Brod-Gneotino“ su u eksploataciji, a leţište uglja „Ţivojno“je u fazi pripremi. Nalaze se u krajnjem jugoistočnom i juţnom delu Pelagonijskekotline. Sva tri leţišta stvorena su u neogenim sedimentima u jezerskim uslovimasedimentacije u zoni kontakta sa prekambrijumskim kristalastim stenama. Kod sva trileţišta ugalja se javljaju više slojeva različite debljine, u okviru kojih se nalaze klastičnisedimenti (gline, peskovi i dr.). U podini ugljenog basena nalaze se kristalaste steneprekambrijumske starosti.Teren u okolini leţišta uglja karakteriše se umereno kontinentalnom klimom, ...ugalj, podzemne vode, površinske vode, neogeni kompleks, izdani,transmisibilnost, nivo podzemne vode, sniţenje nivoa... 167,41 kg/h ili 4,89 % čvrste čestice (prašine), 23,47 kg/h ili 0,69 % CO, 2.798,03 kg/h ili 81,75 % SO2 i 433,96 kg/h ili 12,68 % azotni oksidi. Sam proces eksploatacije uglja nema neki posebno značajan uticaj na promenu kvaliteta vazduha, već termoelektrana preko ispustanja crnog dima ...Kostadin J. Jovanov. "Hidrogeoekološki aspekti aksploatacije uglja u Pelagonijskom basenu (Makedonija)" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2016-06-24)